Jobba med din data – för elevernas skull
Almedalsveckan i Visby är en viktig mötesplats för att diskutera aktuella samhällsfrågor. I år arrangerade Atea bland annat ett samtal där vi djupdök i hur datadriven skolutveckling kan nyttjas för att öka barn och ungas välmående i skolan.
![](/media/g1lnuiip/bild-lisa-portratt.jpg?anchor=center&mode=crop&width=150&height=150&format=webp&quality=80&rnd=133150707078700000)
Specialistsäljare
![](/media/jzvfiq0m/data-unga-valmaende-topp.jpg?anchor=center&mode=crop&width=1130&height=636&format=webp&quality=80&rnd=133688804638000000)
Barnrättsjurist Julia Högberg och skolutvecklare Aggie Öhman delade sin syn på hur en datadriven skolorganisation kan få fatt i samband, orsaker och fakta som gynnar barn och ungas välmående i skolan och hur samt om det hänger ihop. Emma Rosén och Lisa Kilestad från Ateas område Education faciliterade samtalet.
En rättighet att må bra
Om vi börjar i konstaterandet att barn har rätt att må bra i skolan. Det är en av många rättigheter som alla barn och unga har. Hur de mår i skolan påverkas både av situationen i skolan och utanför. En mängd faktorer spelar förstås in; såsom exempelvis barnets kompisar, lärandemiljön i skolan och familjesituationen. Julia Högberg från BRIS berättade hur många samtal de får in varje dag som handlar om att barn mår dåligt och hur viktigt det är med vuxnas ansvar att se, agera och hjälpa. Skolan har stora möjligheter att med hjälp av kvalitativa data samla in information om såväl dåtid som nutid och rikta sitt agerande och åtgärdande aktiviteter. Julia beskrev det goda arbetssättet med data när det finns ett tydligt syfte och transparens samt att elevens helhet beaktas. Då kan barnets alla rättigheter synliggöras och medföra en god utveckling både i och utanför skolan.
”Data i sig gör förstås ingen välmående, utan det handlar om vad vi använder den till.”
Använd data klokt
Idag är mängden data enormt stor i en kommun eller skolorganisation. Data kring frånvaro, betyg, prov och bedömningar samlas in, men hur används den? Hur ser det kontinuerliga arbetet ut där olika variabler bestäms, nivåer sätts och olika tidpunkter för analys, insikter och agerande genomförs? Arbetet är långt ifrån systematiskt och strukturerat runt om i Skolsverige.
Tidpunkt är en framgångsfaktor där tidiga upptäckter och åtgärder är avgörande. Aggie Öhman lyfte hur viktigt det är att identifiera och åtgärda problem tidigt och ha samsyn om detta. Om det finns variabler och nivåer som är bestämda och där data kommunicerar, kan organisationen bli mer proaktiva än att reagera i efterhand. Vi minimerar personberoende och behöver inte vänta och se; det finns nivåer där vi ska reagera.
Precis lika viktigt som att mäta och göra rätt aktiviteter utifrån sin data, är det också viktigt att mäta effekten av de insatser man väljer att göra. Det är då det blir struktur baserat på fakta och en del av det systematiska kvalitetsarbetet i stället för tyckande och tänkande.
Samtalet i Almedalen gav många tänkvärda insikter. Precis som med all annan digitalisering i skolan ska den vara ändamålsenlig och följas av ett strukturerat arbetssätt. Julia och Aggie gav båda värdefulla inspel som gagnar alla skolorganisationer. Stort tack till er!
Är du intresserad av att lära dig mer om hur du kan jobba datadrivet, även kallat datainformerat, kolla gärna in materialet och Edtech-kartan som Swedish Edtech Industry arbetat fram: Edteckkartan
![](/media/g1lnuiip/bild-lisa-portratt.jpg?anchor=center&mode=crop&width=150&height=150&format=webp&quality=80&rnd=133150707078700000)